Svijet se užurbano sprema za e-yuan
![](https://sp-ao.shortpixel.ai/client/to_webp,q_glossy,ret_img/https://theprestige.ba/wp-content/uploads/2016/11/juan.jpg)
![](https://sp-ao.shortpixel.ai/client/to_webp,q_glossy,ret_img/https://theprestige.ba/wp-content/themes/prestige/img/pl-4-3.png)
Podstaknula ih je izjava predsjednika Xi Jinpinga koji je za državnu informativnu agenciju Xinhuu naglasio da vidi veliku važnost u primjeni blockchain tehnologije u idućem krugu tehnoloških inovacija i industrijske transformacije. Digitalni juan, naime, temelji se upravo na blockchain tehnologiji.
Iako Xi nije ni riječju spomenuo e-yuan, na internetu su se odmah pojavili prevaranti koji koriste situaciju i nude mogućnost navodne investicije u tu valutu.
S druge strane, u SAD-u se o digitalnom juanu priča kao da je već u širokom opticaju. JP Morgan, prva banka za namiru juana izvan Kine, objavila je izvještaj po kojem digitalni juan prijeti hegemoniji dolara. Banka navodi da digitalne valute centralnih banaka (CBDC) mogu predstavljati prijetnju statusu dolara na globalnom tržištu.
„Nijedna druga država na svijetu ne može toliko izgubiti od disruptivnog potencijala digitalnih fiat valuta kao SAD”, navodi JP Morgan. Svi vodeći finansijski mediji u SAD-u potanko seciraju e-yuan te pri tome naglašavaju da je njegova najveća snaga u potpunom praćenju korisnika.
Bloomberg piše da e-yuan Kini daje dosad neslućene mogućnosti upravljanja novčanom masom te praćenje svake, pa i najmanje transakcije svakog građanina Kine. A uskoro i izvan te države jer će se, prema očekivanjima, koristiti u državama s kojima Kina najviše ekonomski sarađuje. Kina već nekoliko mjeseci testira digitalni juan u četiri grada i to u vrlo strogo kontrolisanim uslovima.
U Xiongu, gradu pored Pekinga, e-yuanom moguće je platiti kafu, hamburgere, kupiti namirnice u trgovinama, platiti karte za bioskop i kupiti knjige. Slično je u Chengduu i Shenzhenu, dok je u Suzhou opštinskim radnicima plata isplaćuje u e-yuanima. Preciznih podataka o rezultatima ovog testiranja nema.
Međutim, u Kini se preko mobilnih aplikacija Alipaya i WeChata obavlja više od 80 posto svih plaćanja što je više nego bilo gdje u svijetu. Digitalni yuan je pak dostupan na te dvije aplikacije, a za razliku od drugih vrsta plaćanja, kod malih transakcija Kina je omogućila da za plaćanja e-yuanom i kupac i prodavač mogu zaključiti transakciju čak i ako nisu u tom trenutku spojeni na internet.
Za plaćanje garantuje država. U SAD-u se najviše boje Xi Jinpingove najave kako Kina mora učiniti dodatan napor u ojačavanju temeljnih istraživanja i podstakne inovacione kapacitete. Ilustracije radi, Narodna banka Kine u februaru je zatražila čak 84 patenta za digitalni juan, odnosno vlastiti koncept CBDC-a, prenosi Poslovni dnevnik.
U finansijskim krugovima procjenjuje se da je upravo Kina najbliža lansiranju vlastite nacionalne digitalne valute. Na sličnim projektima radi pak 70 posto svih centralnih banaka, a glavni podsticaj im je konkurisanje kriptovalutama, zatim Facebookovoj Libri i činjenica da su transakcije digitalnim verzijama valuta jeftinije nego one gotovinom.